![KTS:n tämän kevään yleisöillat ovat osa opetus- ja kulttuuriministeriön, Suomen Akatemian ja Tieteellisten seurain valtuuskunnan yhteistä tutkitun tiedon teemavuotta 2021. Teemavuoden tavoitteena on muun muassa tehdä tunnetuksi tutkitun tiedon lähteitä, kuten uutta tutkimustietoa. Avoimet ja kaikille kiinnostuneille suunnatut yleisöillat palvelevat uusimman teologisen tutkimustiedon saavutettavuuden edistämistä. #tutkituntiedonteemavuosi](/@Bin/137006/SA_tunnus_ympyra_vihrea_rgb.jpg)
KTS:n tämän kevään yleisöillat ovat osa opetus- ja kulttuuriministeriön, Suomen Akatemian ja Tieteellisten seurain valtuuskunnan yhteistä tutkitun tiedon teemavuotta 2021. Teemavuoden tavoitteena on muun muassa tehdä tunnetuksi tutkitun tiedon lähteitä, kuten uutta tutkimustietoa. Avoimet ja kaikille kiinnostuneille suunnatut yleisöillat palvelevat uusimman teologisen tutkimustiedon saavutettavuuden edistämistä. #tutkituntiedonteemavuosi
Aika: 23.3.2021 klo 18:00
Paikka: Zoom-ohjelmisto
Yleisöilta tallennetaan ja julkaistaan myöhemmin julkisena. Luettehan mm. tämän vuoksi seuraavan informaation ja ohjeet ennen osallistumista:- Tietokoneella voi osallistua yleisöiltaan linkin kautta ilman Zoom-ohjelman asentamista tai ohjelmaan kirjautumista. Tämä onnistuu napsauttamalla linkkiä, josta avautuu uusi ikkuna ruudulle. Ikkunan alalaidassa on pienellä fontilla vaihtoehto ”Having issues with Zoom Client? Join from your browser”. Napsauttakaa sitä. Seuraavaksi teitä pyydetään kirjoittamaan nimenne, jolla osallistutte yleisötilaisuuteen. Anonymisoikaa nimenne, jos ette toivo sen tallentuvan videolle, tai ette toivo muiden osallistujien näkevät sitä. (Jos olette aiemmin käyttäneet Zoomia, järjestelmä saattaa kirjata teidät automaattisesti yleisötilaisuuteen sillä nimellä, jota olette aiemmin käyttäneet.) Seuraavaksi pyydetään vahvistamaan pienellä kuvatehtävällä, ettei järjestelmään pyri kirjautumaan robotti. Kuvatehtävän tehtyänne pääsette osallistumaan yleisötilaisuuteen napsauttamalla kuvaketta ”join”, ja hyväksymällä Zoomin käyttö- ja tietosuojaselosteen.
- Puhelimella tai tabletilla osallistuminen edellyttänee Zoom-ohjelman asentamista ja siihen kirjautumista.
- Luennoitsijalle voi lähettää kysymyksiä Zoomin chatissa kirjallisesti. Kysymykset näkyvät kaikille tilaisuuteen osallistuville. Yleisötilaisuudessa ei harmillisetsi ole mahdollisuutta kysymysten esittämiseen videon tai puheen kautta.
- Yleisötilaisuuden tallenteella saattaa näkyä nimi, jolla osallistutte luennolle. Osallistumalla yleisötilaisuuteen hyväksytte tämän.
Saarelainen toimii soveltavien opintojen yliopistonlehtorina Itä-Suomen yliopiston teologian osastossa. Hänen tutkimuksensaon kohdistunut iän ja elämäntilanteiden heijastumiseen eksistentiaalisiin kysymyksiin.Esitelmässään Saarelainen tarkastelee kahden tutkimusaineiston kautta ikääntyvien ihmisten elämän merkityksellisyyden kokemusta. Ensimmäisen katsaus kohdistuu siihen, miten yli 80-vuotiaat ihmiset sanoittavat elämän merkityksellisyyttä ja merkityksen kriisejä. Toiseksi perehdytään siihen, miten 65vuotta täyttäneet kotisaattohoidon potilaat kuvasivat merkityksen kokemusta lähestyvän kuoleman edessä. Yhteenveto osoittaa, että läheisten ihmisten läsnäolo, kuulumisen kokemus ja mahdollisuus autonomian säilyttämiseen ovat keskeisiä merkityslähteitä sekä kotisaattohoidossa oleville henkilöille että arkielämää eläville ikääntyvälle.
Kokemus elämän merkityksestä voidaan jakaa (positiiviseen) merkityksellisyyden kokemukseen ja (negatiiviseen) merkityksen kriisiin: positiivisessa kokemuksessa elämän merkityslähteet ovat tasapainossa, negatiivisessa kokemuksessa merkityslähteet ovat uhattuina tai horjuneet. Elämän merkityslähteet ovat osa ihmisen persoonallisuutta. Merkityslähteet muodostuvat henkilökohtaisista arvoista ja maailmankuvasta, keskeisistä uskomuksista ja rituaaleista, joiden kautta merkityksellisyyden kokemusta vahvistetaan. Merkityslähteet ovat osin tietoisia ja osin tiedostamattomia tekijöitä, joiden avulla ihminen pyrkii rakentamaan elämässään merkityksellisyyden kokemusta. Eksistentiaalisen hyvinvoinnin näkökulmasta on osoitettu, että nuoremmat sukupolvet tuntevat huonosti ikääntyneiden eksistentiaalisia tarpeita ja kokemuksia elämän merkityslähteistä.
|